LS(1)

NIMI
ls, dir, vdir - Listaa hakemiston sisällön

YLEISKATSAUS
ls [-abcdfgiklmnpqrstuxABCFGLNQRSUX1] [-w cols] [-T cols] [-I pattern] [--all] [--escape] [--directory] [--inode] [--kilobytes] [--numeric-uid-gid] [--no-group] [--hide-control-chars] [--reverse] [--size] [--width=cols] [--tabsize=cols] [--almost-all] [--ignore-backups] [--classify] [--file-type] [--full-time] [--ignore=pattern] [--dereference] [--literal] [--quote-name] [--recursive] [--sort={none,time,size,extension}] [--format={long,verbose,commas,across,vertical,single-column}] [--time={atime,access,use,ctime,status}] [--help] [--version] [--color[={yes,no,tty}]] [--colour[={yes,no,tty}]] [name...]

KUVAUS
Tätä dokumentaatiota ei enää ylläpidetä, joten se voi olla virheellinen ja keskeneräinen. Nykyään luotettava lähdedokumentaatio on Texinfo.

Tämä ohjekirjan sivu dokumentoi ohjelman ls GNU versiota. dir ja vdir ovat ls ohjelman versioita, erilaisella tulostusformaatilla. Nämä ohjelmat listaavat jokaisen annetun tiedosto- tai hakemistonimen. Hakemiston sisältö järjestetään aakkosjärjestykseen. ls listaa tiedostot sarakkeissa, järjestettynä vaakasuoraan, jos standardina tulostuteaan terminaaliin; muulloin ne listataan yksi per rivi. dir listaa tiedostot oletuksena sarakkeissa, pystysuorassa järjestettynä. vdir listaa tiedostot oletuksena pitkässä formaatissa.

  OPTIOT

-a, --all
    Listaa kaikki tiedostot hakemistoissa, mukaanlukien kaikki tiedostot jotka alkavat `.'.

-b, --escape
    Lainaa grafiikattomat merkit tiedostonimistä käyttämällä aakkosjärjestystä ja octal backslash sequences like those used in C.

-c, --time=ctime, --time=status
    Järjestä hakemiston sisältö viitaten tiedoston tilanvaihtoaikaan muutosajan sijaan. Jos käytetään pitkää listausformaattia, tulosta tilanvaihtoaika muutosajan sijaan.

-d, --directory
    Listaa hakemistot niinkuin muutkin tiedostot, mieluummin kuin listaamalla niiden sisällöt.

-f  Älä järjestä hakemiston sisältöä; listaa ne siinä järjestyksessä missä ne ovat levyllä. Sama kuin laittaa päälle -a ja -U laittaa pois päältä -l, -s, ja -t.

--full-time
    Listaa ajat kokonaisina, mieluummin kuin käyttämällä standardia ajanlyhennystä.

-g  Vältetään; Unix yhteensopivuuteen.

-i, --inode
    Tulosta indeksinumero jokaisesta tiedostosta tiedoston vasempaan laitaan.

-k, --kilobytes
    Jos tiedostojen koot tulostetaan, ne tulostetaan kilotavuina. Tämä kumoaa ympäristomuuttujan POSIXLY_CORRECT.

-l, --format=long, --format=verbose
    Lisäksi jokaisen tiedoston nimeen, tulosta tiedoston tyyppi, luvat, linkkien määrät, omistajan nimi, ryhmän nimi, koko tavuina, ja aikaleima (muutosaika ellei muita aikoja ole valittu). Tiedostoille jotka ovat enemmän kuin 6 kuukautta vanhoja tai yli tunnin uusia, aikaleima sisältää vuoden päivänajan sijaan.

-m, --format=commas
    Listaa tiedostot vaakasuorassa, niin monta kuin mahtuu riville, eroteltuna pilkuilla.

-n, --numeric-uid-gid
    Listaa numeeriset UID ja GID nimien sijasta.

-p  Lisää kirjain jokaisen tiedostonimeen, viitateen tiedoston tyyppiin.

-q, --hide-control-chars
    Tulosta kysymysmerkit tiedostonimistä graafiikattomien merkkien sijasta.

-r, --reverse
    Järjestä hakemiston sisältö käänteisessä järjestyksessä.

-s, --size
    Tulosta jokaisen tiedoston koko kilotavun lohkoissa tiedostonimen vasempaan laitaan. Jos ympäristömuuttujaa POSIXLY_CORRECT käytetään, näytetäänkin nimet 512 tavun lohkoissa.

-t, --sort=time
    Järjestä hakemiston sisältö aikamerkin mukaan aakkosjärjestyksen sijaan, uusimmat tiedostot listattuna ensin.

-u, --time=atime, --time=access, --time=use
    Järjestä hakemiston sisältö viitaten tiedostojen viimeiseen käyttöaikaan muutosajan sijaan. Jos pitkää tiedostolistausta on käytetty, tulosta viimeisin käyttöaika muutosajan sijaan.

-x, --format=across, --format=horizontal
    Listaa tiedostot sarakkeissa, järjestetty vaakasuoraan.

-A, --almost-all
    Listaa kaikki tiedostot hakemistoina, paitsi `.' ja `..'.

-B, --ignore-backups
    Älä listaa tiedostoja jotka päättyvät `~', ellei niitä ole annettu komentoriviltä.

-C, --format=vertical
    Listaa tiedostot sarakkeissa, järjestetty pystysuorassa.

-F, --classify
    Lisää kirjain jokaisen tiedoston nimeen viitaten tiedoston tyyppiin. Normaaleille tiedostoille jotka ovat ajettavia, lisää `*'. Tiedostotyypin viittaajat ovat `/' hakemistoille, `@' symbolisille linkeille, `|' FIFO:ille, `=' kannoille, ja ei mitään normaaleille tiedostoille.

-G, --no-group
    Ehkäise ryhmän informaation näyttäminen kun käytetään pitkää formaattia hakemistolistauksessa.

-L, --dereference
    Listaa symboolisten linkkien linkittämät tiedostot, sen sijaan että listattaisiin niiden sisältö.

-N, --literal
    Älä lainaa tiedostonimiä.

-Q, --quote-name
    Sulje tiedostonimet kaksoislainauksilla ja lainaa grafiikattomat merkit kuten C-kielessä.

-R, --recursive
    Listaa kaikkien hakemistojen sisällöt kursivoiden.

-S, --sort=size
    Järjestä hakemiston sisältö tiedoston koon mukaan aakkosjärjestyksen sijaan, suurin tiedosto listattuna ensin.

-U, --sort=none
    Älä järjestä hakemiston sisältöä; listaa ne siinä järjestyksessä missä ne ovat levyllä. Tätä optiota kutsutaan -f koska Unix ls -f optio laittaa myös päälle -a ja pois päältä -l, -s, ja -t. On turhaa ja rumannäköistä kasata toisiinsa liittymättömät asiat yhteen optioon. Koska tämä optio ei tee sitä, sillä on eri nimi.

-X, --sort=extension
    Järjestä hakemiston sisältö aakkosjärjestykseen tiedoston päätteen mukaan (merkit viimeisen `.' jälkeen); tiedostot ilman päätettä järjestetään ensin.

-1, --format=single-column
    Listaa yksi tiedosto per rivi.

-w, --width cols
    Edellyttäen että ruutu on cols merkkiä leveä. Oletus otetaan terminaaliajurista jos mahdollista; muuten ympäristömuuttujasta. RUUDUNLEVEYS käytetään jos tämä on asetettu; muulloin oletus on 80.

-T, --tabsize cols
    Edellyttäen että jokainen sarkainpysähdys on cols merkkiä leveä. Oletus on 8.

-I, --ignore pattern
    Älä listaa tiedostoja jonka nimet täsmäävät shell-kuvioon pattern ellei niitä ole annettu komentoriviltä. Niinkuin shellissä, kirjain `.' tiedostonimen alussa ei sovi yhteen jokerimerkin kanssa. pattern.

--color, --colour, --color=yes, --colour=yes
    Väritä tiedostojen nimet riippuen tiedoston tyypistä. Katso NÄYTÖN VÄRITYS alapuolella.

--color=tty, --colour=tty
    Sama kuin --color mutta vain jos standarditulostuksena on terminaali. Tämä on erittäin kätevä shell-skripteille ja käskyaliaksille, etenkin jos lempihakijasi ei tue väriohjauskoodeja.

--color=no, --colour=no
    Väritys poispäältä. Tämä on oletusarvo. Mahdollisuus kumota edellinen värioptio.

--help
    Tulosta apuviesti standardiulostuloon ja lopeta onnistuneesti.

--version
    Tulosta versioinformaatio standardiulostuloon ja lopeta onnistuneesti.

  NÄYTÖN VÄRITYS
Kun käytetään --color optiota, tämä ls versio värittää tiedostonimet viitaten tiedoston nimeen ja tyyppiin. Oletuksena, väritys tapahtuu vain tyyppiin, ja koodit joita käytetään ovat ISO 6429 (ANSI) yhteensopivia.

Voit kumota oletusvärit määrittelemällä ympäristömuuttujan LS_COLORS (tai LS_COLOURS). Tämän muuttujan formaatti muistuttaa termcap(5) tiedostoformaattia; kaksoispisteellä eroteltu lista ilmaisuista lomakkeessa "xx=string", missä "xx" on kaksikirjaiminen muuttujan nimi. Muuttujat yhdistettyine oletuksineen ovat:

    no       0       Normaali (ei-tiedostonimi) teksti
    fi       0       Normaali tiedosto
    di       32      Hakemisto
    ln       36      Symboolinen linkki
    pi       31      Nimetty putki (FIFO)
    so       33      Kanta
    bd       44;37   Lohko laite
    cd       44;37   Merkki laite
    ex       35      Ajettava tiedosto
    mi       (none)  Puuttuva tiedosto (oletuksena fi)
    or       (none)  Yksittäinen symboolinen linkki (oletuksena ln)
    lc       \e[    Vasen koodi
    rc       m       Oikea koodi
    ec       (none)  Lopetus koodi (korvaa lc+no+rc)

Sinun tarvitsee valita vain ne muuttujat joita haluat muuttaa vakioista.

Tiedostonimien värit voidaan määrittää myös päätteen mukaan. Tämä on määritetty LS_COLORS muuttujassa käyttämällä syntaksia "*ext=string". Esimerkiksi, käyttämällä ISO 6429 koodeja, värittääksesi kaikki C- kielen sorsat sinisiksi määrittäisit "*.c=34". Tämä värittäisi kaikki tiedostot päätteellä .c siniseksi (34).

Ohjausmerkit voidaan kirjoittaa joko C-tyyliin \-escape merkintäjärjestelmänä, tai stty-like ^-merkintänä. C-tyylinen merkintä lisää \e Esc:ille, \_ normaalille välilyönnille ja \? poistonäppäimelle. Lisäksi, \ escape kirjainta voidaan käyttää kumoamaan \, ^, : ja = tulkinta.

Jokainen tiedosto kirjoitetaan <lc> <color code> <rc> <filename> <ec>. Jos <ec> koodi on määrittämätön, sarjaa <lc> <no> <rc> käytetään sen sijaan. Tämä on yleensäkin kätevämpi käyttää, mutta vähemmän yleinen. Vasen, oikea ja lopetuskoodi on annettu joten sinun ei tarvitse kirjoittaa yleisiä osia uudestaan ja uudestaan ja tukea outoja terminaaleja; sinun ei yleensäkään tarvitse vaihtaa niitä ollenkaan ellei terminaalisi käytä ISO 6429 värisarjoja mutta eri järjestelmä.

Jos terminaalisi käyttää ISO 6429 värikoodeja, voit koota tyyppikoodit (kaikki muut paitsi lc, rc, ja ec koodit) numeerisista komennoista eroteltuna puolipisteillä. Yleisimmät komennot ovat:

     0     palauttaaksesi oletusvärin
     1     kirkkaammille väreille
     4     alleviivatulle tekstille
     5     vilkkuvalle tekstille
    30     mustalle etuvärille
    31     punaiselle etuvärille
    32     vihreälle etuvärille
    33     keltaiselle (tai ruskealle) etuvärille
    34     siniselle etuvärille
    35     violetti etuvärille
    36     turkoosille etuvärille
    37     valkoiselle (tai harmaalle) etuvärille
    40     mustalle taustavärille
    41     punaiselle taustavärille
    42     vihreälle taustavärille
    43     keltaiselle (tai ruskealle) taustavärille
    44     siniselle taustavärille
    45     violetille taustavärille
    46     turkoosille taustavärille
    47     valkoiselle (tai harmaalle) taustavärille

Kaikki komennot eivät kuitenkaan toimi kaikilla kokoonpanoilla tai näytönohjaimilla.

Muutama pääteohjelma ei tunnista oletuslopetuskoodia oikein. Jos koko teksti värittyy tiedostolistauksen jälkeen, kokeile vaihtaa no ja fi värikoodeja nollasta numeerisiin koodeihin omiin standardeihin etu- ja taustaväreihin.

BUGIT
BSD järjestelmissä, -s optio tulostaa HP-UX järjestelmien NFS-liitettyjen tiedostojen koot puolet oikeasta arvosta. HP-UX järjestelmissä, BSD-järjestelmien NFS-liitettyjen tiedostojen koot ovat puolet suuremmat kuin oikeat. Tämä on suora puute HP-UX:ssa; se vaikuttaa myös HP-UX ls ohjelmaan.

Jos olisi yksittäinen standardi Englannin kielelle, ei olisi tarpeellista tukea tarpeettomia tavuttamisia.

KATSO MYÖS